"Den største gave, vi mødre kan give til vores børn -
- er en sund planet."
Der er kun få steder tilbage med ægte vild natur.
Og ingen af dem er så majestætisk som her.
Om vinteren bliver endeløs mørke oplyst -
- af det dansende nordlys.
35 grader under frysepunktet er normen.
Det er skønt vejr for isbjørnefamilier.
For 150.000 år siden -
- vandrede brune bjørne nordpå og tilpassede sig gradvist.
Med tiden blev deres pels hvid, så de kunne camouflere sig.
Deres snuder blev længere og deres lugtesans skærpet -
- så de kunne opfange den mindste fært af middag.
Det er en kold og barsk verden -
- men for isbjørnemødre og deres unger er det paradis.
Da de er skabt til Arktis -
- kan isbjørne ikke trives andre steder.
Her hører de hjemme - og kun her.
Isbjørne har altid brugt at gå på jagt fra flydende isflager.
Den gode næring i sælkød har gjort disse bjørne til verdens største.
Men varmen gør sit indtog i Arktis -
- så havisen smelter -
- og gør det sværere end nogen sinde at fange sæler.
Denne opvarmning har efterladt isbjørnene på tynd is.
Uden isen absorberes solens stråler i havet, så det opvarmes hurtigere.
Derfor opvarmes Arktis dobbelt så hurtigt som noget andet sted.
I 1980 dækkede sommer-havisen 25 procent mere af havet -
- end det gør nu.
Hvis denne udvikling fortsætter, kan det arktiske hav være isfrit -
- hver sommer i år 2050.
Selv om vi ikke kan standse smeltningen, kan vi bremse den.
Når vi kan udlede drivhusgasser, som forårsager opvarmningen -
- kan vi også hjælpe med at reducere dem.
Havstrømmene fra Arktis køler hele planeten.
Så vi er alle tæt knyttet til verdens tinde.
De fleste gletsjere i Arktis smelter hurtigere end nogen sinde.
Ironisk nok giver det øgede smeltevand storslåede vandfald.
Afstanden mellem pakis vokser.
Når en isbjørn leder efter havis, har den nu oftere længere til målet.
Det kan være en svømmetur ud til ingenting.
Når de ikke kan finde sæler -
- må mødrene nøjes med småskravl.
En mor og hendes unger begav sig ud på den længst registrerede svømmetur.
Moderen svømmede uafbrudt i ni dage. Hun tilbagelagde 690 km.
Men hendes unger overlevede ikke.
Nogle unger overlever -
- især hvis moderen er en dygtig ådseljæger.
Ligesom isbjørnene, døjer fuglene under de højere temperaturer.
Arktiske fugle indordner deres liv efter årstiderne.
Det samme gør inuitfolket.
Som f.eks. Simon Qamanirq.
Isbjørne kommer på uventet besøg i lejren.
Især i de svære sommermåneder.
Min far kunne læse skyerne.
Han vidste, når der var uvejr på vej.
Men nu er de gamle vejrmønstre forandret.
Vores forfædre skaffede rigelig med føde til deres familier.
Min familie har altid været afhængig af sne og is.
Nu om dage, når isen smelter, kan vi tilpasse os.
Men det fortrin har isbjørnene ikke.
Isen dannes senere på året, så det er tyndere.
Sommetider falder vi igennem.
Min ven Adam Ravetch er kommet her i 20 år -
- for at filme dyrene.
Jeg elsker synet af en dansende mor og hendes toårige unge.
Isbjørne er dygtige svømmere -
- til trods for, at de kun bruger deres enorme forpoter.
Mødrene vier over to år af deres liv på at opfostre ungerne.
Hvalrosmødre vier endnu længere tid.
Hvalrosser elsker muslinger. De lader isflagerne fragte dem rundt -
- til friske forsyninger af deres yndlingsføde.
Når havisen smelter, tvinges de ind på land.
Mødrene må svømme længere for at skaffe føde til ungerne.
Mødrene lærer ungerne overlevelsesfærdigheder.
Så som at skræmme ubudne gæster væk.
En af mødrene gav mig en klar besked...
"Skrid."
Den arktiske sommer varer nu en måneds tid længere.
Hvalrosser og sultne bjørne -
- venter med stor længsel på at havet skal fryse til.
Hannerne bliver rastløse, og begynder at sparre.
De afprøver hinandens færdigheder. Det er sjovt.
På nær i parringstiden. Da har disse rivaler -
- det fint med at passe hvert sit.
Bjørnene skal ud på deres jagtmarker -
- nu hvor havet omsider fryser til.
Vandet er bogstavelig talt koldt som is.
Saltet forhindrer det i at fryse til.
Disse søanemoner ser sunde ud.
Men drivhusgasserne, som vi udleder langt herfra, -
- har gjort det arktiske hav mere surt.
Hernede er der kun én udgang.
Og tanken om at blive fanget er ret skræmmende.
Det kræver mod at dykke ned under isen.
Men for dem, der vier deres liv til at studere Arktis, -
- er det en del af jobbet at tage risici.
Hvert forår i Alaska -
- begiver store flokke af rensdyr sig ud på en lang rejse.
Ingen har fulgt hele rejsen til fods.
Før nu.
Leanne Allison, en filmskaber, og Karsten Heuer, en biolog, -
- har planlagt at leve sammen med flokken i fem måneder.
Vi vil undersøge, hvad mødrene gennemgår.
Og for at se migreringen fra deres perspektiv.
- Det er også vores bryllupsrejse. - Bryllupsrejse?
Det nygifte par vil følge rensdyrene helt til deres fødested.
Disse rensdyrmødre har en stram tidsplan.
Det her må være deres sti...
Det varme forår har smeltet pakisen tidligt.
Vandet står højt i floderne.
Det gør det svært for rensdyrene at komme over.
Klimaændringerne bremser flokken.
Vandet er så koldt, at det kan standse ens hjerte.
Vi skal over i en fart.
Mødrene har hundredvis af kilometer til Alaskas kyst -
- som er det mest sikre fødested.
I år er de omkring tre uger bagud.
Så nogle af rensdyrmødrene må føde undervejs.
Nogle af kalvene er kun et par uger gamle -
- og et nemt bytte for bjørne og ulve.
Vi ser mange kalve blive væk fra deres mødre.
Mange af dem overlever ikke.
Flokken er omsider fremme.
Her har kalvene den bedste overlevelseschance.
Men kun få dage efter, de har født, udklækkes bremserne.
De kan være dødsensfarlige for rensdyrene.
De lægger deres æg i deres næser. De kan udløse panik.
Derfor søger rensdyrene højt op i landskabet.
Rensdyrmødrene har det svært i disse varme tider.
Men isbjørnemødre har det endnu sværere.
For at lære mere om isbjørne, er natur- og filmfolk samlet -
- i Svalbard i Norge.
Sammen med en erfaren kaptajn begiver de sig nordpå.
Mit navn er Björne Kvernmo.
Jeg er skibets kaptajn.
Der findes over 20.000 isbjørne -
- og de fleste er kamerasky.
For at filme disse tilbageholdende filmstjerner -
- benytter John Downer smarte robotkameraer -
- i hvid camouflage.
De fjernstyrede kameraer vakte bjørnenes nysgerrighed.
Især en af bjørnene var hjælpsom.
Det er svært at følge trop, når man kun er tre måneder gammel.
De ville alle sammen afsløre hemmeligheden bag kameraet.
Næste år bruger vi stærkere indpakning.
Bjørne undgår normalt altid mennesker.
Det gjorde optagelserne næsten umulige.
Men så var heldet med dem.
De fandt en mor med to unger, på omkring syv måneder.
I fem dage forlod hun ikke deres skib.
Da solen ikke går ned om sommeren -
- sover man, når man har lyst.
Inden længe så vi moderens hårde udfordring -
- når hun skal beskytte ungerne mod hanisbjørne.
Sultne hanner foretrækker sæler -
- men i trænge tider, går de efter forsvarsløse unger.
Selv en han på 500 kg kan være listig i jagten på et bytte.
Det virker til, at moderen har fået færten af en han.
Men vi kunne ikke se ham. Vi vidste ikke, hvorfor hun var urolig.
Endelig så vi en han et godt stykke væk -
- som nærmede sig moderen og ungerne.
Nu da sæler er sværere at fange, vil sultne hanner -
- måske oftere gå efter unger.
Før han kom for tæt på, mistede han færten.
Men næste gang kan det gå helt anderledes.
Den unge han fulgte moderen overalt, skridt for skridt.
Men den unge hun var mere eventyrlysten.
Når mødre sulter, kan de ikke give die til mere end en unge.
Men denne mor havde mælk nok til to.
Hun var altid på vakt.
Fik hun færten af en han, fik hun hurtigt ungerne i sikkerhed.
Denne mor afværgede fire angreb på fem dage.
Mødrene har én fordel:
De vil gå i døden for deres unger.
Legesyge unger kan oparbejde en ordentlig appetit.
Smagfulde sæler kan skjule sig, men ikke for sultne mødres næser.
Når man vil fange middag heroppe, betyder timingen alt.
Tit-bø.
Ungerne slikker tallerkenen ren.
Men lugten af frisk sælkød vækker opmærksomhed.
Ballade synes altid at komme, når man mindst venter det.
Moderen fører ungerne væk. Med vinden i ryggen.
Men hannen opfanger atter færten af familien.
Vi ser hjælpeløse til, mens hannen nærmer sig.
Moderen fornemmer fare - men hvorfra?
Hannen er dobbelt så tung som moderen.
Men al den vægt sløver ham overhovedet ikke.
Når først den store han har målet i sigte, giver han ikke op.
Hannen vinder fortsat ind på familien.
Men så vender moderen sig mod ham.
Det giver de skræmte unger tid til at slippe væk.
I sandhedens time sendte moderen en klar besked:
"Du kan fange mine unger, hvis du vil..."
"Men du skal dræbe mig først."
Denne tapre mor ville gøre alt, for at beskytte sine unger.
Men hun kan ikke redde det miljø, de har brug for, for at overleve.
Der er kun få steder tilbage med ægte vild natur.
Og ingen af dem er så majestætisk som her.
Men Arktis opvarmes hurtigere end det har gjort i årtusinder -
- og det mister sin spektakulære iskrone.
Arktiske dyr har brug for is for at overleve.
De lever i en skrøbelig balance med naturen.
Især mødrene.
Hvordan kan de leve i en verden uden is?
Mødrene her tager sig så kærligt af deres unger.
Det kan måske inspirere os -
- til med den samme omsorg at beskytte deres hjem.
Vi kan måske hjælpe med at holde Arktis hvid.
Arktis er et af de sværeste steder at overleve på jorden.
Men for en isbjørn er det paradis.
Ungerne leger og de ukuelige mødre trives.
Det er det eneste hjem, de nogen sinde vil få.